ВПЛИВ ОПЛАТИ ПРАЦІ НА ДОБРОБУТ НАСЕЛЕННЯ: ПОРІВНЯЛЬНИЙ АНАЛІЗ УКРАЇНИ ТА ІНШИХ КРАЇН СВІТУ - Череп, О.Г.; Чокан, К.М. (Фінансові стратегії інноваційного розвитку економіки, 2023)
Встановлено, що заробітна плата відображає внесок у мотивацію працівників. Зазначено, що заробітна плата є інструментом, який дозволяє використовувати ефективність праці більшої кількості працівників. Досліджено особливості формування заробітної плати в умовах української економіки останніх років. Проаналізовано сучасну теоретичну базу її визначення. Проведено аналіз рівня мінімальної заробітної плати серед країн світу, і, відповідно, її рівень зі світовими стандартами. Проведено аналіз мінімальної заробітної плати в Україні за 2016–2022 рр., визначено фактори, що впливають на її зростання та різницю мінімальної заробітної плати порівняно з іншими країнами світу. Встановлено невідповідність між номінальними та реальними доходами працівників та можливість їх впливу на зменшення, що унеможливлює забезпечення певних умов життя та розвитку населення країни. Розглянуто динаміку реальної та номінальної заробітної плати в Україні. Запропоновано шляхи її реформування. Зазначено, що рівень заробітної плати є досить низьким, що не стимулює працівників до зростання продуктивності праці та підвищення конкурентоспроможності продукції. У сучасних умовах постає проблема, чи є заробітна плата реальним стимулом, який виконує свою основну функцію – стимулювання праці. Пропонується реформа оплати праці, яка сприятиме виконанню Угоди про асоціацію між Україною та ЄС, Програми гідної праці Міжнародної організації праці (МОП) для України, Цілей сталого розвитку на 2016–2030 роки, Стратегії подолання бідності, та забезпечить гарантоване Конституцією України право людини на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім’ї. Зазначається, що критеріями вибору шляхів виправлення ситуації в оплаті праці є: виконання міжнародних зобов’язань держави; підвищення купівельної спроможності заробітної плати як чинника економічного розвитку; зниження рівня бідності населення, особливо серед найманих працівників; рівень наповнення бюджетів та фондів соціального страхування; зменшення заборгованості з виплати заробітної плати; зменшення бідності вимушених трудових мігрантів.