ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНА ПЕРЕВІРКА ЕФЕКТИВНОСТІ ПЕДАГОГІЧНИХ УМОВ ФОРМУВАННЯ БАЗОВОЇ ПРОФЕСІЙНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ МАЙБУТНІХ ІНЖЕНЕРІВ У ПРОЦЕСІ МАТЕМАТИЧНОЇ ПІДГОТОВКИ - Кузнецова, Г. А. (Педагогічні науки: теорія та практика, 2024)
У статті представлено та схарактеризовано основні етапи педагогічного експерименту щодо формування базової професійної компетентності майбутніх інженерів у процесі математичної підготовки в закладі вищої освіти. Проблема формування базової професійної компетентності майбутніх інженерів у процесі математичної підготовки є актуальною і значущою для підготовки фахівців інженерного профілю. У ході дослідження було проведено педагогічний експеримент, який складався із трьох етапів: констатувального, формувального і контрольного. Експеримент було спрямовано на виявлення впливу розроблених педагогічних умов на динаміку розвитку мотиваційного, когнітивного, діяльнісного та особистісно-рефлексивного компонентів базової професійної компетентності здобувачів вищої освіти інженерних спеціальностей. На констатувальному етапі експерименту було визначено початковий рівень сформованості базової професійної компетентності у здобувачів освіти. Результати констатувального експерименту показали, що рівень сформованості базової професійної компетентності майбутніх інженерів в експериментальній та контрольній групах не мав статистично значущої різниці. За результатами першого етапу дослідження здобувачів вищої освіти було розділено на експериментальну та контрольну групу, рівень сформованості базової професійної компетентності в яких не мав статистично значущої різниці. Кількість студентів експериментальної групи (ЕГ) становила 116 осіб, контрольної групи (КГ) – 118 осіб. На формувальному етапі експерименту здобувачі освіти контрольної групи навчались за традиційною методикою, а в процес професійної підготовки експериментальної групи було впроваджено розроблені педагогічні умови формування базової професійної компетентності. На контрольному етапі виявлено статистично значущу різницю між здобувачами вищої освіти експериментальної та контрольної груп стосовно високого та низького рівня сформованості базової професійної компетентності, що підтверджує ефективність розроблених педагогічних умов формування базової професійної компетентності майбутніх інженерів.