НАЦІОНАЛЬНЕ ВИХОВАННЯ МОЛОДШИХ ШКОЛЯРІВ ЗАСОБАМИ МУЗИЧНО-ТЕАТРАЛІЗОВАНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ - Коваль, Т. В.; Граб, О. Д. (Педагогічні науки: теорія та практика, 2022)
Найважливішим завданням сучасної педагогіки є розвиток духовного потенціалу підростаючого покоління, формування його інтелектуальної, морально-естетичної культури через глибокий інтерес до великого минулого свого народу, до національної культури. У зв’язку із цим визначаємо, що національне виховання є одним із найважливіших складників проблеми виховання особистості, в основу якого мають бути покладені принципи гуманізму, демократизму, єдності сім’ї і школи, наступності та спадкоємності поколінь. Виділено низку основних завдань діяльності сучасної школи у напрямі національного виховання молодших школярів. Констатовано, що залучення учнів початкової школи до музично- театральних форм роботи на засадах народнопісенного фольклору забезпечує створення емоційного національно-мистецького виховного поля для всебічного розвитку особистості молодшого школяра через синкретизм театральної діяльності шляхом поєднання народної гри, народної музики, танцю, поезії, музично-ритмічних рухів, інсценізації народнопісенних творів та драматизації дитячих творів на засадах пісенного фольклору. У статті акцентовано на багатоаспектності музично-театралізованої діяльності на засадах народнопісенного фольклору, що становить чималий розділ народної дидактики й охоплює найрізноманітніші напрями, а саме: народознавчий, мовленнєвий, пізнавальний, розважальний, оздоровчий, виховний тощо. Окреслено мистецький, виховний, творчий потенціал дитячої народнопісенної творчості, що дає широкі можливості для використання інтеграційних зв’язків у процесі організації музично- театралізованої діяльності молодших школярів. У ході дослідження зроблено висновки, що національне виховання учнів початкової школи через музичну театралізацію забезпечує утвердження у свідомості і почуттях дітей національних цінностей; формування етнічної та національної самосвідомості, любові до рідної землі, держави, родини, народу; формування мовної та виконавської культури, оволодіння і вживання української мови та найкращих зразків дитячого народнопісенного фольклору як духовного коду нації тощо.