ЛЕКСИКОГРАФІЧНА ІНТЕРПРЕТАЦІЯ СИМВОЛІЧНИХ ЗНАЧЕНЬ ФОЛЬКЛОРУ - Сердега, Р. Л. (Мова. Література. Фольклор, 2023)
Уживані в мові фольклору слова часто виступають як своєрідні й традиційні для певної етноспільноти образно-мовні знаки. Вони набувають символічного значення, яке співвідноситься з певним явищем дійсності. Символічна семантика фольклорного слова поєднує у собі як певні загальнолюдські ціннісні настанови, так і виразні національно-специфічні особливості сприйняття реального світу, тих природних та соціальних умов, у яких живе певний етнос. Символи є реалізацією світогляду, уявлень народу. Вони становлять невід’ємну частину національної картини світу, яка, зрозуміло, має певну мовну проєкцію, що функціонує у вигляді відповідних вербальних значень й утворює загалом семантичний простір мови, а в нашому випадку семантичний простір мови фольклору. Культура, побут, уявлення народу, його цінності – усе це знаходить віддзеркалення в національній мові, певним чином і в усній народній словесності, її виражально-зображальних засобах, до яких передусім належать і слова-символи. Лексеми, які набувають символічного значеннєвого наповнення, потребують усебічного дослідження, аналізу, зокрема й належного лексикографічного опрацювання. У статті ми спробували визначатися з поняттям «символічне значення», а також подали кілька прикладів лексикографування слів із символічною семантикою. Зауважимо, що наявність символічного значеннєвого компонента становить одну з найважливіших властивостей семантичної структури фольклорного слова. Під символічним значенням лексеми, уживаної у мові фольклору, розумітимемо усталену одиницю семантики, що сформувалася під впливом народної традиції, увібравши в себе колективний досвід, і яка має асоціативні зв’язки з певним поняттям. Словесні символи усної народної творчості взаємодіють із однозвучною лексемою несимволічного наповнення і зберігають семантичний зв’язок з її прямим значенням. Символічна семантика фольклорної лексеми коріниться в національно-культурному сприйнятті дійсності й потребує від укладача додаткових знань про культуру народу, його побут, вірування, міфологію. Подальші перспективи дослідження вбачаємо в можливості створення лексикографічних розробок, безпосередньо спрямованих на фіксацію словесних одиниць, наявних у мові фольклору.