ПОВІСТЬ СВЯТОМИРА-МИХАЙЛА ФОСТУНА «ЗВІДУНИ СТЕПОВИХ КОГОРТ»: ЛІТЕРАТУРНА ВЕРСІЯ УКРАЇНСЬКОЇ ІСТОРИЧНОЇ ПАМ’ЯТІ - Богданова, М. М. (Мова. Література. Фольклор, 2023)
У статті досліджено літературну версію української історичної пам’яті у творі Святомира-Михайла Фостуна «Звідуни степових когорт». Проаналізовано історичну основу повісті – участь українського козацтва в Тридцятилітній війні (1618–1648 рр.) на боці Франції проти Іспанії. Основним героєм історичної повісті є Богдан Хмельницький. Автор розкриває його наміри щодо політичної ситуації, яка склалася навколо українських земель. За допомогою розширення художнього простору автор залучає європейських політиків у процес щодо вирішення долі українців. Діалог, уміло використаний письменником, дав можливість показати рівноправність козацького лідера у веденні політичної боротьби в Європі. Доведено, що образ Богдана Хмельницького був найбільш заполітизованим, спочатку царською росією, згодом і радянським союзом, як результат – є об’єктом комеморативного поклоніння в Україні. Святомир-Михайло Фостун відновлює історичну пам’ять, спростовує ідею радянської ідеології про запеклу ненависть українців до поляків, зображує та обґрунтовує багатовекторну політику козацького лідера, спрямовану на пошук сильнішого союзника в боротьбі за права українського козацтва. Чільне місце у творі посідає проблема війни і миру, конфлікту і його вирішення. Якщо Тридцятилітню війну в Європі змальовано автором безпрецедентно, то протистояння з Польщею передано як конфлікт із шляхтою із-за утисків українського народу. Розв’язання його Богдан Хмельницький убачає в умілій політичній боротьбі. Не останню роль у цьому виконують козацькі звідуни – вуха і очі Богдана Хмельницького: Мрозовицький, Верещака, Капуста, Чугаєнко, Дубенко, Боровицький, Деревецький та ін. Натомість як стихію автор зображує війну в Європі, яку ототожнює зі звіром. У статті проаналізовано прадавній образ степу як носія памяттєвих смислів і мотивів. Семантика образу степу виражено у творі в смислах: природно-географічний (земля, на якій живуть козаки, яка входить до складу Речі Посполитої), енергетичний (степ, який живить козака), філософський (символізує волю, свободу), націєтворчий (здобуття незалежності).