ОСОБЛИВОСТІ РОЗВИТКУ ЕМОЦІЙНО-ЦІННІСНОГО КОМПОНЕНТА СПРАВЕДЛИВОСТІ В МАЙБУТНІХ ЮРИСТІВ У ПРОЦЕСІ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ - Матвєєв, Д. О. (Журнал сучасної психології, 2025)
У статті здійснено психологічний аналіз особливостей розвитку емоційно-ціннісного компонента справедливості в майбутніх юристів у процесі професійної підготовки. Визначено, що справедливість є ключовою професійною якістю юриста, яка інтегрує когнітивні, емоційні та поведінкові аспекти, проте саме емоційно-ціннісна складова відіграє провідну роль у формуванні моральних орієнтирів, совісті, емпатії й здатності діяти морально та відповідально. Теоретичне підґрунтя дослідження базується на працях Дж. Роулза, Л. Кольберга, Дж. Реста, Д. Нарваез, а також українських дослідників І. Д. Беха, Л. В. Клочек, Р. В. Каламаж, В. І. Волошиної, які підкреслюють значення емоційної залученості та самоставлення у становленні моральності. Для емпіричного вивчення застосовано комплекс психодіагностичних методик: «Шкала совісності» (Р. Кеттел, модифікація Л. Клочек), «Шкала прийняття інших» (В. І. Волошиної) й «Тест-опитувальник самоставлення (ОСО)». У дослідженні взяли участь 118 студентів юридичних спеціальностей Центральноукраїнського державного університету імені В. Винниченка. Результати показали, що понад 60% респондентів демонструють високе дотримання моральних принципів, близько 80% негативно реагують на несправедливість, водночас майже дві третини здатні до неправдивої поведінки без зовнішніх ознак. У сфері міжособистісної взаємодії 45,8% студентів виявили толерантне ставлення до інших, тоді як понад 40% схильні до соціального песимізму. У структурі самоставлення зафіксовано переважно позитивну аутосимпатію й високий рівень самоінтересу, але також значну самокритичність і прагнення до внутрішніх змін. Узагальнені результати дають змогу зробити висновок про суперечливість емоційно-ціннісного профілю майбутніх юристів: з одного боку, достатньо сформовані моральні орієнтири та позитивне ставлення до себе, з іншого – проблеми з емпатією, прийняттям інших та автономністю. Показано необхідність цілеспрямованої психолого-педагогічної роботи в закладах вищої освіти для розвитку емоційно-ціннісної сфери студентів, зокрема через упровадження тренінгів з емпатії, курсів професійної етики, рефлексивних практик і програм психологічного супроводу.