МЕТОДОЛОГІЧНІ ПІДХОДИ ДО ДОСЛІДЖЕННЯ ПСИХОЛОГІЧНИХ МЕХАНІЗМІВ УХВАЛЕННЯ РІШЕНЬ У БОЙОВИХ УМОВАХ - Рудницький, А. В. (Журнал сучасної психології, 2025)
У статті представлено результати комплексного емпіричного дослідження, мета якого полягала в обґрунтуванні психодіагностичної моделі оцінки здатності військовослужбовців до прийняття рішень у кризових ситуаціях. У процесі теоретичного аналізу узагальнено сучасні підходи до розуміння психологічних механізмів ухвалення рішень у бойових умовах, зокрема акцент зроблено на багатовимірній природі цього процесу. Запропоновано чотиридоменну структуру моделі, яка інтегрує когнітивні, емоційні, фізіологічні та соціально-командні змінні як взаємопов’язані чинники. Дослідження реалізоване в межах кількісної парадигми з використанням квазіекспериментального плану, стандартизованих психодіагностичних методик (N-back, тест Струпа, SREI, MSCEIT, шкали тривожності, ВСР, частота дихання, пульс, шкали командної взаємодії, лідерства та тактичного мислення), симуляційного тестування та експертного оцінювання. У дослідженні взяли участь 120 військовослужбовців. Для перевірки конструктивної валідності моделі проведено експлораторний факторний аналіз (EFA), який підтвердив чотирикомпонентну структуру. Структурне моделювання рівнянь (SEM) виявило високу відповідність моделі ( CFI=0.954 , RMSEA=0.042 , 2 3130.1, p=0.511) і дало змогу кількісно оцінити внесок кожного домену. Когнітивний (0.41) і соціально-командний (0.36 ) домени продемонстрували найвагоміший вплив, емоційний і фізіологічний – статистично значущий, але помірний. Перспектива подальших досліджень передбачає застосування лонгітюдного підходу для вивчення змін функціонального профілю під впливом тренінгових інтервенцій, а також розширення діагностичного арсеналу за рахунок нейропсихологічних і нейрофізіологічних індикаторів. Запропонована модель може бути адаптована до потреб підготовки персоналу у системах безпеки та оборони. Практичне застосування моделі дає змогу підвищити якість професійного відбору, оптимізувати процеси психологічної підготовки та розробити ефективні тренінгові програми, орієнтовані на формування готовності до дій у високостресових умовах.